- Giedrius Gaidamavičius, BNS
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Europinės vėžės geležinkelio „Rail Baltica“ projektui nuo 2017-ųjų pabrangus 2,6 karto, susisiekimo viceministrė sako, kad pagrindinė jo problema yra ne pinigai, o įgyvendinimo tempai.
Pasak Loretos Maskaliovienės, šiemet „Rail Baltica“ darbams Lietuvoje užtikrintas beveik 1,5 mlrd. eurų finansavimas, iš kurio panaudota 204 mln. eurų.
„Tempas yra pagrindinis klausimas – kaip paspartinti darbus, kad tie 1,5 mlrd. eurų būtų panaudoti kuo greičiau. Ir tai yra pagrindinis mūsų argumentas diskusijose dėl sekančios finansinės perspektyvos. Nes Komisijai (Europos Komisijai – BNS) ir kitoms šalims-donorėms yra ypatingai svarbi projekto branda. Apie ką mes galime kalbėti kitoje perspektyvoje, jeigu šitų milijardų (įsisavinimo – BNS) ar pažangos neparodysime“, – Seimo Audito komiteto posėdyje trečiadienį sakė L. Maskaliovienė.
„Šitas argumentas mums yra labai svarbus, todėl visas dėmesys ir darbinės diskusijos vyksta apie tai, kaip paspartinti darbus“, – kalbėjo viceministrė.
Jos teigimu, projektui nėra panaudojami ir visi valstybės biudžeto skiriami asignavimai.
„Ne finansavimo trūkumas problema, o jo perteklius, nes mes turime tiek finansavimo, kurio nuolat nepanaudojame. Rizika daugiau yra, kaip spėti investuoti tuos pinigus ir spėti padaryti projektą laiku“, – teigė susisiekimo viceministrė.
Pasak L. Maskaliovienės, pastaraisiais metais peržiūrėjus „Rail Baltica“ projektą koordinuojančios bendros Baltijos šalių įmonės „RB Rail“ valdyseną bei projekto sutartį, daugiau atsakomybės už jo įgyvendinimą perkelta „Lietuvos geležinkeliams“ (LTG).
Viceministrės teigimu, projektas nuo 2017 metų labai pabrango dėl pasikeitusios projekto sudėties, techninių parametrų, infliacijos.
„2017 metais mes turbūt projektavome namą, kurio dydžio nelabai įsivaizdavome. Nebuvo regioninių stočių, tam tikrų depų, tam tikrų jungčių, nebuvo karinio mobilumo reikalavimo“, – aiškino L. Maskaliovienė.
„Mes neturėjome net teritorijų planavimo dokumentų ir net neįsivaizdavome, per kur eis ta trasa“, – pridūrė ji.
„RB Rail“ veiklos direktorius bei valdybos pirmininko pavaduotojas Marius Narmontas teigė, kad 2017 metais „Rail Baltica“ projekto kaštų ir naudos analizė buvo parengta su „klaidinga prielaida“.
„Mūsų konsultantai „Boston Consulting Group“ (rengę naujausią kaštų ir naudos analizę – BNS) pasakė, kad 2017 metais 5,8 mlrd. eurų suma jau 40 proc. neatitiko realybės tuo metu“, – Seimo komitete sakė M. Narmontas.
Bendra Baltijos šalių įmonė „RB Rail“ birželį pranešė, kad „Rail Baltica“ geležinkelio bėgių statyba, sujungiant Baltijos šalis ir Lenkiją, nuo 2017 metų pabrango 2,6 karto – nuo 5,8 mlrd. iki 15,3 mlrd. eurų.
Bendra Baltijos šalių projekto vertė 2017–2023 metais padidėjo 4,1 karto iki 23,8 mlrd. eurų.
Tuo metu Baltijos šalių auditoriai birželį paviešintoje bendroje ataskaitoje teigė, kad norint įgyvendinti planuojamus darbus trijose Baltijos šalyse gali prireikti papildomų 10–19 mlrd. eurų, o vien Lietuvoje – 8,7 mlrd. eurų.
Be to, auditorių teigimu, 2027–2028 metais – pasibaigus ES investicijų programai – atsiras europinio finansavimo spraga, kurią turės dengti pačios valstybės.
Susisiekimo ministras Marius Skuodis yra sakęs, kad dėl išbrangusių ir nepakankamai sparčių „Rail Baltica“ statybos darbų atsakinga bendra Baltijos šalių įmonė „RB Rail“.
Susisiekimo ministerijos teigimu, visą „Rail Baltica“ projektą sujungiant Baltijos šalis su Europa numatyta užbaigti 2030 metais, o sujungti Lietuvos ir Lenkijos vėžes tikimasi 2028 metais.
„Rail Baltica“ sujungs Taliną, Pernu, Rygą, Panevėžį, Kauną, Vilnių ir Varšuvą, Lietuvoje šis ruožas tęsis 392 kilometrus.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
„Swedbank“: būsto įperkamumas lėtai auga, bet paklausa vangi
Būsto įperkamumas antrąjį šių metų ketvirtį kiek padidėjo tik Vilniuje, o kituose miestuose liko nepakitęs. Auganti būsto pasiūla, spartus gyventojų pajamų augimas ir palūkanų mažėjimas sudarys prielaidas įperkamumo didėjimui ateityje...
-
Finansų ministerija siūlo nutraukti muitinės bendradarbiavimo sutartis su Rusija ir Baltarusija5
Finansų ministerija siūlo nutraukti muitinės bendradarbiavimo sutartis su Rusija ir Baltarusija. ...
-
Benzininių variklių draudimas Sartų ežere kelia klausimų: parko atstovai tikina – tai būtina10
Vyriausybei gegužės mėn. nusprendus, kad Sartų regioninio parko ežeruose draudžiama plaukioti priemonėmis su vidaus degimo varikliu, toks draudimas kelia klausimų tiek vietos verslams, tiek politikams. Tačiau regioninio parko atstovai tvirtina, kad ta...
-
Poilsiautojų Palangoje šiemet tiek pat: daugiau lietuvių renkasi kitą pajūrį4
Didžiausią Lietuvos kurortą Palangą šią vasarą aplankė panašus poilsiautojų skaičius, kaip ir pernai, bet daugėjo užsienio turistų, sako turizmo įstaigų atstovai. Tuo metu vis daugiau lietuvių keliauja poilsiauti į Latvijos pajūr...
-
Ruošiantis antrajam jūrinio vėjo parko aukcionui, VERT pristatys teisės aktams gautas pastabas3
Pasibaigus viešajai konsultacijai dėl supaprastintos strateginio objekto – Baltijos jūroje planuojamo įrengti vėjo parko – aukciono organizavimo tvarkos, Valstybinė energetikos reguliavimo taryba (VERT) rugpjūčio 26 d. pristatys teis...
-
Nuo rugsėjo įsigalioja pokyčiai ukrainiečiams: nauja tvarka gali paliesti 25 tūkst.
Nuo rugsėjo 1 d. nustoja galioti kai kurios su darbo santykiais susijusios lengvatos, taikytos užsieniečiams, negalintiems grįžti į Ukrainą. Migracijos departamento duomenimis, šiuo metu šalyje leidimus gyventi darbo pagrindu turi 25,6 t...
-
D. Trumpui bus sunku peikti Lietuvą: gynybai skirsime panašią biudžeto dalį kaip JAV29
Lietuva šiemet bus ketvirta labiausiai gynybą finansuojanti valstybė NATO. Vyriausybė pritarė sprendimui šiemet skolintis ir kariuomenei skirti papildomus 130 mln. eurų. Esą ekonomika auga geriau nei planuota ir kitoms reikmėms skolintis r...
-
Žemdirbiai: grūdų derlius šiemet – apie 7 mln. tonų, kainos – 2020 metų lygio5
Javapjūtei baigiantis ūkininkai sako, kad šiemet tikimasi prikulti apie 7 mln. tonų grūdų. ...
-
JK finansinių technologijų firmos „Revolut“ vertė pasiekė 45 mlrd. JAV dolerių
Britų finansinių technologijų bendrovė „Revolut“ penktadienį paskelbė, kad po antrinio akcijų pardavimo nustatyta jos vertė siekia 45 mlrd. JAV dolerių, o pati bendrovė įsitvirtino „kaip vertingiausia privati technologijų bendrov...
-
„Vilniaus viešajame transporte“ už savo automobilių naudojimą – kelių šimtų eurų išmokos3
Bendrovėje „Vilniaus viešasis transportas“ savo automobilius darbo reikalais naudojantiems vadovams per mėnesį skiriama nuo 647 eurų siekianti kompensacija. ...