- Lukas Juozapaitis, ELTA
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Institucijoms ieškant teisinių kelių kaip sustiprinti rusiškos kilmės grūdų importo ir tranzito per Lietuvą kontrolę, ūkininkų atstovas teigia, kad rusiškos žemės ūkio produkcijos patekimo ribojimas sumažintų spaudimą vietos grūdų augintojams.
Lietuvos žemės ūkio tarybos (LŽŪT) pirmininko Igno Hofmano teigimu, rusiškos – kaip ir ukrainietiškos – kilmės grūdai yra pigesni, todėl per Klaipėdą patekę į tarptautinę rinką spaudžia žemyn Europos Sąjungos (ES) produkcijos kainą.
„Grūdai yra biržinė prekė, yra tarptautinė kaina. Tiek rusiškų, tiek ukrainietiškų grūdų savikaina yra mažesnė. Lietuva, ES laikosi vienų griežčiausių reikalavimų pasaulyje auginant grūdus. Ten tų reikalavimų nesilaikoma, ten pigesnė darbo jėga, pigesnis žemės potencialas.
Ir jie daro žalą Europos ūkininkams. Kuo didesnis kiekis patenka, tuo daugiau kaina spaudžiama žemyn“, – Eltai sakė I. Hofmanas.
„Lietuvos ūkininkams būtų didelė problema, jei tie grūdai patektų į Lietuvą ir būtų parduodami kaip lietuviški arba nusėstų čia Lietuvoje“, – teigė jis.
Per Lietuvą toliau tranzitu vežant kad ir gana nedidelius rusiškų grūdų kiekius, norima stiprinti į šalį patenkančios šalies agresorės produkcijos kontrolę, šią savaitę Eltai pranešė Žemės ūkio ministerija (ŽŪM).
Valstybinės augalininkystės tarnybos duomenimis, 2023 m. tranzitu per Lietuvą įvežta 144 tūkst. tonų rusiškų grūdų, plukdytų Klaipėdos uostu. Vežti kviečiai ir kukurūzai.
Valstybės duomenų agentūros duomenimis, 2023 m. iš Rusijos į Lietuvą javų importuota už 10,5 mln. eurų, 2022 m. – už 29,2 mln. eurų. 2021 m. rusiškų javų importo vertė sudarė 13,2 mln. eurų.
Ir jie daro žalą Europos ūkininkams. Kuo didesnis kiekis patenka, tuo daugiau kaina spaudžiama žemyn.
ŽŪM Eltai pripažino riziką, kad dalis tranzitu gabenamų grūdų gali likti Lietuvoje, tačiau įrodymų, kad rusiškų grūdų patenka į vidinę rinką, esą nėra. Pasak I. Hofmano, ūkininkai taip pat tokių duomenų neturi.
„Dėl rusiškų grūdų įrodymų neturime. (Proteste – ELTA) labiau klausimą kėlėm iš tos moralinės pusės, kodėl rusiški grūdai vežami per Lietuvą. Nes, pavyzdžiui, trąšų (baltarusiškų kalio trąšų „Belaruskalij“ – ELTA) tranzitą sugebėjome užkardyti, kurio ES irgi neblokavo“, – teigė I. Hofmanas.
„Galbūt jie ir važiuoja tranzitu, gal ir nenusėda. Čia turėtų atsakyti konkrečiai institucijos“, – dar sakė jis, vis tik pripažinęs atvejus, kai šalies rinkoje atsiduria grūdai iš Ukrainos.
„Dėl įtariamai ukrainietiškų grūdų turime daugiau įrodymų, turime daugiau visko“, – sakė jis.
Nutraukti rusiškų grūdų gabenimo maršrutą per Lietuvą LŽŪT reikalavo proteste sausio pabaigoje. Grūdams iš Rusijos netaikomos ES sankcijos, kadangi Bendrija leidžia maisto produktų importą ir eksportą, siekiant užtikrinti maisto saugumą trečiosiose šalyse.
I. Hofmano teigimu, tokiomis ES sankcijų išlygomis manipuliuoja.
„Klausimas sudėtingas, nes (...) maistas ir maisto žaliavos negali būti sankcionuojamos ar varžomas jų judėjimas. Nes tada rusai trečiosioms šalims sakytų, kad norėtų joms patiekti grūdų ir maisto, bet negalime per europiečius. Rusai tuo manipuliuoja“, – kalbėjo I. Hofmanas.
Lietuvos grūdų perdirbėjų ir prekybininkų asociacijos prezidentas Karolis Šimas dar gruodį asociacijos pranešime teigė, jog Rusijai plukdyti grūdus Baltijos šalių uostais naudinga, nes gabenant juos iš pačios Baltijos jūros uostų, jie būtų maždaug 15-20 eurų/t brangesni, jiems būtų sudėtingiau konkuruoti dėl rinkų su konkurentais Baltijos šalyse.
Pasak K. Šimo, per Klaipėdos uostą grūdus eksportuoja dvi Kaliningrado bendrovės, gaunančios tam leidimą. Rusiški grūdai į Lietuvą esą patenka juos nupirkus lietuviškai įmonei bei tada „sėkmingai vyksta į trečiąsias šalis“.
ŽŪM teigimu, kur kas didesnės rizikos stebimos Latvijoje. 276 km sieną su Rusija turinti valstybė 2023 m. importavo ir tranzitu pervežė beveik 15 kartų daugiau rusiškų grūdų – 2,137 mln. tūkst. tonų.
I. Hofmanas tikino iš kolegų Latvijoje girdėjęs, jog „visi Latvijos uostai užgrūsti rusiškais grūdais“.
Vis dėlto, šį penktadienį Ryga uždraudė grūdų ir kitų žemės ūkio bei pašarų produktų importą iš Rusijos ir Baltarusijos. Importo draudimas taip pat reiškia, kad iš abiejų kaimyninių valstybių nebus leidžiama įvežti šių prekių ir iš trečiųjų šalių.
Tačiau jos ir toliau galės būti gabenamos per Latviją tranzitu.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
A. Armonaitė: skaitmeninis deklaracijos įrankis sutaupys įmonių lėšų ir laiko
Prieš kelias savaites pradėjęs veikti skaitmenizuotas deklaracijos įrankis, skirtas smulkiajam ir vidutiniam verslui (SVV), leis įmonėms sutaupyti lėšų ir laiko, sako ekonomikos ir inovacijų ministrė. ...
-
K. Starkevičius siūlo keisti tiesioginių išmokų dalybas – jas skirti tik ūkininkaujantiems
Naujasis žemės ūkio ministras Kazys Starkevičius siūlo keisti tiesioginių išmokų dalybas – jas skirti tik ūkininkaujantiems. ...
-
A. Armonaitė: negalima kliautis tik valstybine pensine sistema – reikia investuoti1
Ekonomikos ir inovacijų ministrė Aušrinė Armonaitė sako, kad dėl Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (SADM) pasiūlymų antrai pensijų pakopai dar bus tariamasi, tačiau ji pabrėžia – pasikliauti tik valstybine pensine sistema negal...
-
Geležinkelį tarp Vilniaus ir Klaipėdos elektrifikuojanti „Litgrid“ Linkaičiuose statys elektros pastotę1
Elektros perdavimo sistemos operatorė „Litgrid“ ieško rangovo Radviliškio rajone esančiuose Linkaičiuose statyti pastotę, reikalingą elektrifikuojamam valstybinės svarbos geležinkeliui Vilnius–Klaipėda. ...
-
V. Šilinskas: matome, kaip pensijų sistema galėtų būti tobulinama1
Darbdaviams ir darbuotojams skirtingai vertinant naujus valdžios pasiūlymus, kaip žmonės anksčiau laiko galėtų pasitraukti iš pensijų kaupimo antros pakopos fonduose, socialinės apsaugos ir darbo ministras sako, kad kaupimo sistema galės būti...
-
I. Šimonytė su M. Skuodžiu aptars „Rail Baltica“ projekto eigą
Premjerė Ingrida Šimonytė su susisiekimo ministru Mariumi Skuodžiu antradienį aptars europinės vėžės geležinkelio linijos „Rail Baltica“ projekto eigą, vėluojančius darbus. ...
-
Trišalėje taryboje – valdžios pasiūlymai dėl pasitraukimo iš pensijų fondų
Vyriausybės, darbdavių ir darbuotojų interesams atstovaujanti Trišalė taryba antradienį svarstys naujausius valdžios pasiūlymus, kaip žmonės anksčiau laiko galėtų pasitraukti iš pensijų kaupimo antrojoje pensijų pakopoje, taip pat k...
-
Pramonės skaitmenizavimui „Invega“ skolins mažesnėmis palūkanomis
Nacionalinė plėtros įstaiga „Investicijų ir verslo garantijos“ („Invega“) skaitmenizuoti veiklą norinčioms pramonės įmonėms skolins mažesnėmis palūkanomis bei reikalaus iš jų mažiau dokumentų, pirmadienį prane&sca...
-
RRT: pašto rinka antrąjį ketvirtį augo 6,8 proc. iki 70 mln. eurų
Bendros pašto rinkos pajamos antrąjį šių metų ketvirtį siekė 69,7 mln. eurų – 6,8 proc. daugiau negu tuo pačiu laiku pernai, skelbia Ryšių reguliavimo tarnyba (RRT). ...
-
Ekstremalūs karščiai turistų neatbaido, bet kainos gali kilti3
Neringa ne vienerius metus gyveno Graikijoje. Dabar Lietuvoje ji pardavinėja iš ten atsivežtą alyvuogių aliejų. Kaip tik laukia naujos siuntos iš Atėnų. Tačiau pragariški karščiai pietų Europoje pernai išnaikino did...