- Giedrius Gaidamavičius, BNS
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Premjerė Ingrida Šimonytė tikisi, Europos Sąjungos Bendrasis Teismas (ESBT) išaiškins Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano (RRF) subsidijų dalybų šalims principus.
Taip ji teigė Lietuvai antradienį ketinant pateikti ieškinį teismui dėl Europos Komisijos (EK) sprendimo gegužę neišmokėti 8,7 mln. eurų iš Lietuvai skirtos 26 mln. eurų RRF paramos.
„Teismo procesas yra svarbu todėl, kad kitaip mes būsime (palikti – BNS) šioje interpretacijoje: o ką mes susitarėme? Ar gali Europos Komisija reikalauti iš valstybės narės konkrečių tarifų, lengvatų išbraukimo ar dar kažkokių dalykų?“ – susitikime su Seimo opozicine demokratų frakcija „Vardan Lietuvos“ antradienį sakė I. Šimonytė.
„Aš galvoju, kad mes susitarėme dėl principo arba dėl krypties. Ir toliau toje kryptyje konkretūs sprendimai jau priklauso valstybės institucijoms. Daliai Komisijos ekspertų atrodo, kad mes susitarėme dėl dalykų, dėl kurių mes nesusitarėme. Galbūt reikia, kad teismas šiek tiek eksplikuotų (paaiškintų – BNS), kur yra kurios sutarties šalies suverenumo ribos“, – aiškino ministrė pirmininkė.
EK gegužės pradžioje priėmusi teigiamą dalinį įvertinimą leido Lietuvai naudoti dar 8,7 mln. eurų iš pernai įšaldytų 26 mln. eurų RRF subsidijos. Tačiau dėl galutinai nepasiekto su mokesčių lengvatomis susijusio rodiklio Briuselis paliko neišmokėtą 8,7 mln. eurų paramos dalį.
Iš viso gegužę Lietuvai buvo išmokėta 14,9 mln. eurų (atskaičius dalį jau išmokėto avanso).
Dėl neišmokėtos sumos Vyriausybė birželį nutarė kreiptis į ES Bendrąjį Teismą – antradienį Teisingumo ministerija numato pateikti ieškinį prašant panaikinti Komisijos sprendimą. Jei teismas priimtų Lietuvai nepalankų sprendimą, 8,7 mln. eurų subsidijos dalis būtų prarasta galutinai.
Pasak I. Šimonytės, ginčas tarp Vilniaus ir Briuselio kilo dėl to, kaip reikėtų interpretuoti įsipareigojimą peržiūrėti lengvatas.
„Tai, kad mes dabar su Komisijos ekspertais ginčijamės, ar mūsų sutarime yra parašyta visas mokesčių lengvatas panaikinti, ar vis dėlto peržiūrėti mokesčių lengvatas, kas preziumuoja – panaikinti tas, kurios yra netinkamos, nelogiškos, gal iškraipančios, tai aš ta antra interpretacija galbūt labiau pasikliaučiau“, – teigė premjerė.
„Mes tą debatą su Komisija turime, bet aš manau, kad mes kažkaip išsiaiškinsime“, – pridūrė ji.
Komisija pernai gegužę už pirmuosius apie 30 rodiklių išmokėjo Lietuvai pirmąją išmoką iš RRF – 542,3 mln. eurų.
Iki šiol Lietuva yra gavusi beveik 1 mlrd. eurų RRF subsidijų ir daugiau kaip 470 mln. eurų paskolų.
„Naujos kartos plane“ reformoms ir investicijų projektams numatyta skirti beveik 2,3 mlrd. eurų subsidijų ir 1,55 mlrd. eurų paskolų. Šiuo metu įgyvendinti 59 reformų ir 14 investicijų rodikliai, EK atsiskaityta už 38 rodiklius.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Trišalėje taryboje – siūlymai nereformuoti pensijų sistemos, stiprinti „Sodrą“2
Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos pasiūlytus antros pakopos pensijų sistemos pokyčius palaiko Lietuvos banko, Finansų ministerijos ir darbdavių atstovai, be kita ko, prašantys nedaryti didelių visos sistemos reformų. Tuo metu darbuotoj...
-
Vyriausybei teikiamas siūlymas MMA nuo kitų metų didinti 12,3 proc.2
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija (SADM) parengė nutarimo projektą, siūlantį Vyriausybei minimalų mėnesio atlyginimą (MMA) nuo 2025 metų didinti 12,3 proc. iki 1038 eurų (prieš mokesčius). ...
-
Ministras: kaupimas antroje pensijų pakopoje naudingas mažesnių pajamų gavėjams
Kaupimas pensijai antros pakopos fonduose naudingas mažas pajamas gaunantiems žmonėms, sako socialinės apsaugos ir darbo ministras Vytautas Šilinskas. ...
-
Vyriausybės taupymo lakštų išplatinta už 4,7 mln. eurų
Pirmadienį baigėsi 13-os Vyriausybės taupymo lakštų (VTL) emisijos platinimas. Kaip skelbia Finansų ministerija, gyventojai 414 sandorių jų įsigijo už 4,7 mln. eurų. ...
-
G. Šimkus: „Commerzbank“ ir „Pekao“ pranešė institucijoms apie ketinimus veikti šalyje
Vienas didžiausių Vokietijos bankų „Commerzbank“ Vokietijos ir Lietuvos priežiūros institucijoms jau pranešė apie savo planus veikti Lietuvoje, sako Lietuvos banko (LB) vadovas Gediminas Šimkus. ...
-
A. Armonaitė: nenorime, kad nekilnojamąjį turtą valdytų tik investiciniai fondai
Ekonomikos ir inovacijų ministrė Aušrinė Armonaitė sako, kad Vakarų Europoje yra matoma didelė problema dėl būsto prieinamumo ir įperkamumo, o ateityje tokios tendencijos galimos ir Lietuvos didžiuosiuose miestuose. Dėl šios priežasti...
-
Finansų viceministras: Lietuva dar šiemet gali gauti papildomus 0,5 mlrd. eurų RRF lėšų
Finansų viceministras Mindaugas Liutvinskas sako, kad pritarus plano „Naujos kartos Lietuva“ pokyčiams, Lietuva rugsėjį gali teikti prašymą bei dar šiemet gauti 0,5 mlrd. eurų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemon...
-
LEA: per savaitę vienas elektros tiekėjas pakėlė kainas
Pastarąją savaitę vienas iš nepriklausomų elektros tiekėjų padidino kainas nuo 0,3 iki 1,4 procento, kiti du jų nekeitė, skelbia Lietuvos energetikos agentūra (LEA). ...
-
Tyrimas: rinkdamiesi elektromobilių įkrovimo stoteles lietuviai prioritetą teikia kainai
„Enefit“ užsakymu atlikto tyrimo duomenys rodo, kad rinkdamiesi elektromobilio įkrovimo stotelę namams lietuviai prioritetą teikia įrenginio kainai. ...
-
Geologijos tarnyba stebės Lietuvos žemės išteklius iš kosmoso
Lietuvos geologijos tarnyba Latvijos kosmoso technologijų įmonei „Baltic Satellite Service“ teiks duomenis apie naudingųjų iškasenų telkinius Lietuvoje. Taip bus stebima, kaip naudojami žemės gelmių ištekliai. ...