- Vilma Kasperavičienė
- Teksto dydis:
- Spausdinti
-
Veiklos: R. Morari įsiliejo į bendruomenę, rengia meno stovyklas vaikams, savo darbų parodas, individualiai moko tapybos.
-
Menininkai – lobis pakaunės miesteliams ir jų bendruomenėms
-
Menininkai – lobis pakaunės miesteliams ir jų bendruomenėms
-
Menininkai – lobis pakaunės miesteliams ir jų bendruomenėms
-
Menininkai – lobis pakaunės miesteliams ir jų bendruomenėms
-
Menininkai – lobis pakaunės miesteliams ir jų bendruomenėms
-
Menininkai – lobis pakaunės miesteliams ir jų bendruomenėms
Kas laimi daugiau: menininkas, gyvenantis unikalioje vietovėje, ar tos vietos bendruomenė? Nei Gailai Akelienei, nei Rodicai Morari, nei Marijui Gvildžiui šio klausimo neuždaviau, nes straipsnis būtų buvęs milžiniškas ir tikriausiai su filosofiniais pamąstymais. O štai Kulautuvos, Kačerginės ir Vilkijos seniūnų atsakymai su nedidelėmis variacijomis buvo beveik vienodi: jiems labai pasisekė, kad bendruomenėje yra šie žmonės.
Į pakaunę tapytoja R. Morari ir gėlių kompozicijų kūrėjas, tarptautinio floristikos šou „Įkvėpimo naktis“ organizatorius, kasmečio Žemės meno festivalio rengėjas, įvairių iniciatyvų vadovas, knygų apie floristiką ir žemės meną autorius M. Gvildys atsikėlė panašiu metu – prieš ketverius metus. Palyginti su jais, dailininkė-tekstilininkė G. Akelienė – Kulautuvos senbuvė, tačiau jai negalioja liaudies išminties perliukas, teigiantis, kad savame krašte pranašu nebūsi.
Moldovoje gimusią ir Kišiniovo valstybiniame Iono Creangos pedagoginiame universitete interjero dizainerės specialybę įgijusią Rodicą į Lietuvą atvedė meilė – kai susipažino, jos būsimasis vyras menininkės gimtinėje turėjo verslą, tačiau jau seniai svajojo grįžti į Lietuvą, tiksliau – Kačerginę. M. Gvildžio sprendimą palikti Kauną iš dalies lėmė sentimentai.
Daugėja meno ženklų
„Nesinorėjo išsikraustyti pernelyg toli nuo Kauno. Tačiau nupirkti kokią nors sodybėlę, kurioje būtų iš karto galima gyventi visose kitose vietovėse aplink jį – velniškai brangu, o Vilkijoje tokių namų dar yra, todėl šis miestas pasirodė optimalus variantas. Sakau atvirai: buvo ir ekonominė priežastis, kad nereikėtų griauti esamo ir statyti naujo namo. Tačiau Vilkija man patraukli ir dėl to, kad seniai ją pažįstu. Dalios ir Zigmo Kalesinskų liaudies amatų mokykla mane kviesdavo vesti seminarų, nuo tų laikų namas, kuriame ji veikė ir kuriame dabar gyvenu, – pažįstamas. Įtakos turėjo ir atsiveriantis kraštovaizdis, ir Vilkijos istorija“, – atviravo pašnekovas.
Pažintis: vos atsikraustęs, pasitelkęs bendraminčius, M. Gvildys pamėgino pademonstruoti, kas yra Žemės menas. / A. Gvildienės nuotr.
Vos atsikraustęs, pasitelkęs bendraminčius, Marijus pamėgino pademonstruoti, kas yra Žemės menas. Su talkininkais išvalė menkaverčiais augalais apaugusį sklypą, atvėrė panoramą, o išpjautus krūmus pavertė meno kūriniu. „Tai buvo Vilkijos pažintis su manimi. Ne mano su Vilkija, o Vilkijos su manimi“, – pabrėžė M. Gvildys.
Toliau sekė bandymai bendradarbiauti su Vilkijos Šv. Jurgio bažnyčia, prieš porą metų čia surengtas kasmetis floristų projektas „Sakralinė erdvė“. „Turėjome gausų, daugiau nei 300, žiūrovų būrį, kitoniškai dekoravome bažnyčią, kurioje buvo surengtas koncertas“, – džiaugėsi pašnekovas.
Projekto „Kaunas ir Kauno rajonas – Europos kultūros sostinė 2022“ metu Vilkijoje atsirado dvi kinetinės skulptūros: „Vėjų rožė“ prie kelto, o šalia tarpmiestinių autobusų stotelės – „Vilkelis Vilkijai“ vinilinių plokštelių tema.
Ypač smagu, kad jis į kūrybos procesą įtraukė ir bendruomenę.
„Mėginimų ir pasispardymų yra, net ne viskas taip paprasta, dabar tokių galimybių neturime. Minėtas projektas žmones persotino kokybiškų ir mažiau kokybiškų renginių, beveik visi jie buvo veltui. Dėl to prisikviesti į Vilkiją dabar sunkiau, nes visi – sotūs kultūros. Aišku, įtakos turi ir tai, kad Vilkija, nors ir miestas, bet ne didmiestis. Šalia esantis Kaunas numelioruoja renginius, perspjauti, kas daroma jame, – sudėtinga“, – sakė M. Gvildys.
Vienas iš tokių pasispardymų – projektas „Atviros žemės meno (Land Art) meistriškumo dirbtuvės“. Jame gegužę realizuotas Žemės meno objektas, skirtas Luiso Armstrongo scenos dekorui. Ją puošia „Smuiko raktai“.
M. Gvildys įsitikinęs: žemės meno kūrinių negali daryti pernelyg dažnai ir per daug, kad netaptum atgrasus. Paklaustas, kokius planus dar brandina, menininkas patikino, kad prisidės ir atnaujinant Šv. Luko skverelį.
„Skverelyje yra daug darbų, tačiau mano amatas lemia, kad aš ten ateisiu paskutinis. Dėl to visiškai nesijaučiu nuskriaustas, greičiau atvirkščiai: kai susiformuos struktūra, atsiras architektūrinių sprendinių, tuomet ir žinosime, kur galima rasti vietos M. Gvildžio kūrybai. Kol kas lūkuriuoju, kada galėsiu prisijungti savo darbu“, – patikino pašnekovas.
Akcentas: skvere šviečia G. Akelienės sukurti unikalūs rankų darbo žibintai iš gamtinių medžiagų. / Organizatorių nuotr.
Idėjų, ką unikalaus galima padaryti Lietuvos Šveicarija tituluojamoje Vilkijoje, pasufleruoja draugai ir pažįstami. „Vienas kolega paakino: žiūrėk, kiek senojoje Vilkijos dalyje yra langinių, gal verta jas ištapyti. Atvykę mano bičiuliai, ypač tie, kurie anksčiau nebuvo šiame pakaunės mieste, pamato jo grožį, unikalumą, kraštovaizdį ir mesteli įvairių idėjų. Kai jos susigulės, manau, išlįs iš pasąmonės ir imsimės jas realizuoti“, – sakė menininkas.
Vilkijos seniūnas Paulius Amanaitis tvirtino besidžiaugiąs, kad M. Gvildys gyvenamąja vieta pasirinko šį pakaunės miestą. „Ypač smagu, kad jis į kūrybos procesą įtraukė ir bendruomenę: vilkijiečius ir čia gyvenančius ukrainiečius, kurie grupelėmis vis dirbdavo po kelias valandas. „Smuiko raktams“ prireikė net kelerių metų: pasibaigus šventėms, seniūnija surinkdavo nupuoštas eglutes ir jas atiduodavome Marijui, jis jas pjaustė į saulutės formos gabalėlius, o šiemet jie jau buvo panaudoti“, – pasakojo seniūnas.
Žmonės, turintys meninį skonį ir savo idėjas pritaikantys miestelyje, yra labai svarbūs, seniūnijai nereikia samdyti dizainerių.
Kitas, pasak P. Amanaičio, nepamatuojamas dalykas, yra profesionali menininko nuomonė, patarimai, kaip papuošti vieną ar kitą erdvę.
Dizainerių samdyti nereikia
„Žmonės, turintys meninį skonį ir savo idėjas pritaikantys miestelyje, yra labai svarbūs, seniūnijai nereikia samdyti dizainerių. Jie duoda gerą toną, pasiūlo kokybiškų, profesionalių sprendinių ir kartu su bendruomene realizuoja“, – kolegai antrino Kulautuvos seniūnė Dalia Šiušienė.
Seniūnės tvirtinimu, Kulautuvoje gyvenanti G. Akelienė svariai prisideda prie viešosios aplinkos gražinimo. Jos idėjos buvo ir Kulautuvos laisvalaikio salės fasado išpiešimas, ir suoliukai parke iš senų akacijų, menininkė ne kartą prisidėjo prie miestelio Kalėdų eglutės puošybos.
Dekoras: šiemet per projektą „Atviros žemės meno (Land Art) meistriškumo dirbtuvės“ L. Armstrongo scena papuošta „Smuiko raktais“. / Organizatorių nuotr.
Prieš kelerius metus akiai patraukliais akcentais papuošta teritorija prie Narėpos upelio: tvenkinyje ištryško spalvotas fontanas, o kitapus gatvės esančiame skvere šviečia šios menininkės sukurti unikalūs rankų darbo žibintai iš gamtinių medžiagų.
Dailininkė-tekstilininkė turi gausybę kitų idėjų: įrengti paplūdimį pagal Balį, skambančią alėją-taką, kuriame vėjo judinami skambės ir garsus skleis įvairūs medžiuose įkelti daiktai. Brandinamos ir mintys apie Provanso alėją: taką iš parko, kuriame vyksta „Akacijų alėja“, vedantį link prieplaukos, ketinama apsodinti vynmedžiais.
Ne mažiau D. Šiušienė džiaugėsi papuošalų kūrėjos Ritos Žižniauskaitės ir Joanos Bulotienės, Nacionaliniame Kauno dramos teatre gaminančios dekoracijas, idėjomis ir rankų darbu, architekto Aido Kalinausko pasiūlymais, Rimante Volkavičiūte, pernai pasiūliusia Kalėdoms papuošti Kulautuvą, iš gamtinių medžiagų sukūrusia įspūdingų darbų festivalio „Akacijų alėja“ tema: gitarą, fortepijoną ir kt.
Aistė Ivanovaitė-Petraitienė / Asmeninio archyvo nuotr.
Įsiliejo į bendruomenę
Kačerginės seniūnė Aistė Ivanovaitė-Petraitienė gražių žodžių negailėjo menininkei R. Morari. „Rodica prie Kačerginės seniūnijos veiklų prisideda nuo pat pirmųjų dienų, nuo atsikraustymo į miestelį. Tai kūrybinga, dvasinga, darbšti, patikima ir ištikima tikroms vertybėms asmenybė“, – teigė seniūnė.
Dažniausiai idėjos gimsta per pokalbius, dėliojasi kaip daugiasluoksnis pyragas: galimybės ir meniškumas, racionalumas.
Pasak A. Ivanovaitės-Petraitienės menininkė puoselėja tvarias idėjas, visada teikia pirmenybę natūralioms medžiagoms, ilgaamžiškumui, pagelbėja puošiant miestelį kalėdinėmis ar kitomis instaliacijomis.
„Dažniausiai idėjos gimsta per pokalbius, dėliojasi kaip daugiasluoksnis pyragas: galimybės ir meniškumas, racionalumas. Nuo pat atsikraustymo užsimezgus bendrystei, Rodica padeda pasirūpinti Kalėdinio miestelio papuošimu, visada pataria esant bet kokiam meniniam projektui. Puikiai išmoko lietuvių kalbą, įsiliejo į bendruomenę, rengia meno stovyklas vaikams, savo darbų parodas, individualiai moko tapybos, dainuoja Kačerginės ansamblyje „Šypsnis“.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Jūsų sveikatai ir gyvenimo kokybei – „Eglės reabilitacijos centras“ Kaune
Sušlubavus sveikatai, dažnai jaučiamės tarsi „pakirptais sparnais“. Sklandų skrydį gyvenimo tėkme apsunkina problemos, su kuriomis iki šiol nesusidūrėme. Ieškant sprendimo būdo, mus neretai pasiekia informacija apie ga...
-
Kauno mariose vykdomos vandens operacijų pratybos1
Pirmadienio rytą Kauno mariose, Kapitoniškėse, buvo pradėtos vykdyti vandens operacijų pratybos. ...
-
Skaudi netektis: anapilin iškeliavo itin perspektyvus jaunas ūkininkas14
Savaitgalį ūkininkų bendruomenę pasiekė liūdna žinia – per nelaimingą atsitikimą mirė Dainius Sabulis, vienas aktyviausių Kėdainių krašto ūkininkų, praneša portalas agrobite.lt. ...
-
Kviečia balsuoti už savo miestą1
Bendrovė „airBaltic“, švęsdama 35-ąsias Baltijos kelio metines, nori ypatingu būdu pagerbti šią sukaktį. ...
-
Kauno rajono krepšininkai išbandys jėgas aukštesnėje lygoje1
Ambicingai nusiteikusi Kauno rajono krepšinio komanda „Omega–Tauras–LSU“ 2024–2025 m. sezoną startuos Nacionalinėje krepšinio lygoje (NKL). Nuo 2015 m. Regionų krepšinio lygoje (RKL) žaidusi ekipa, pagalia...
-
Motociklininkus išlydėjo į pažintinį ralį
Rugpjūčio 24 d. startavo tradicinė intelektualioji kelionė po Lietuvą „Ryterna Modul Mototourism Rally 2024“. Kauno rajonui šių metų ralyje atstovavo keturios motociklininkų komandos: „Adventure team“, „Adotas &...
-
Kviečia dalyvauti konkurse „Metų ūkis 2024“
Kauno r. savivaldybė, skatindama Kauno r. ūkininkus pažangiau ūkininkauti, siekti efektyvios gamybos ir ekologinės pusiausvyros, geriau tvarkyti savo ūkį, stiprinti bendruomeniškumą, iniciatyvumą, skleisti ūkių gerąją patirtį, kviečia raj...
-
Olimpiados aidai: nuo Senos iki Nemuno
Aštuonis – tiek sportininkų delegavo Kauno rajonas į neseniai pasibaigusias Paryžiaus olimpines žaidynes. Vieni olimpiečiai pakaunės krašte gimė ir pradėjo savo sportinį kelią, kiti atstovauja čia veikiantiems klubams. ...
-
Nepageidaujami svečiai užkariauja vis naujas teritorijas1
Lietuvoje skaičiuojama po beveik dvi dešimtis invazinių gyvūnų ir augalų, kenkiančių aplinkai ir žmonių gerovei. Jiems naikinti Vyriausybė savivaldybėms skyrė 6 mln. eurų. Apie tai, kiek ši problema svarbi pakaunėje, kas jau daroma ...
-
„Aviabaltikai“ uždrausta veikti Kauno oro uoste, ji turi nugriauti statinius3
Teismui galutinai nutarus, kad Rusijos piliečio Jurijaus Borisovo anksčiau valdyta aviacijos technikos remonto įmonė „Aviabaltika“ dėl grėsmių nacionaliniam saugumui negali tęsti veiklos Kauno oro uoste, „Aviabaltikai“ laikinai ...