- Kauno.diena.lt inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Nuspėti ugnikalnio išsiveržimą visada labai sunku. Padidėjus seisminiam aktyvumui prie Islandijos Bardarbungos ugnikalnio ir netoliese Houluhroino lauku tekant lavai, specialistai atidžiai stebi ir analizuoja didelius šioje vietovėje surinktų duomenų kiekius.
Nuspėti ugnikalnio išsiveržimą visada labai sunku. Padidėjus seisminiam aktyvumui prie Islandijos Bardarbungos ugnikalnio ir netoliese Houluhroino lauku tekant lavai, specialistai atidžiai stebi ir analizuoja didelius šioje vietovėje surinktų duomenų kiekius.
Daug Islandijos ugnikalnių padengti ledu, todėl jų išsiveržimai dažnai būna staigūs ir peleningi, kaip antai Ejafjadlajokudlio išsiveržimas 2010 m. balandį. Ejafjadlajokudlio išspjauti didžiuliai pelenų debesys pasklido po visą šiaurės Europą. Oro transporto bendrovės buvo priverstos dėl to atšaukti skrydžius ir patyrė didelių finansinių nuostolių, o kelionės planai sužlugo apytiksliai dešimčiai milijonų keleivių. Nustatyta, kad finansiniai nuostoliai siekė 3,9 mlrd. eurų.
Tačiau dabar situacija pasikeitė. Pasimokiusi iš Ejafjadlajokudlio išsiveržimo, ES finansuoja mokslinius tyrimus, kad būtų galima tiksliau ir laiku sužinoti apie artėjantį išsiveržimą. Tokiais mokslinių tyrimų projektais, naudojant naujus pažangius metodus, siekiama civilinės saugos institucijoms ir ekonomiškai svarbioms komercinėms grupėms, kaip antai oro transporto bendrovėms, suteikti daugiau laiko veiksmingai reaguoti ir taip apsaugoti žmonių gyvybę bei sumažinti žalą Europos ekonomikai.
Vienas tokių pavyzdžių – projektas "Futurevolc". Nuo projekto pradžios 2012 m. spalį mokslininkai esamą stebėjimo tinklą papildė ugnikalnių dujų detektoriais, infragarso jutikliais, didelės skiriamosios gebos kameromis, seismometrais ir kitais jutikliais, kad galėtų nustatyti žemės paviršiaus judėjimą aktyviausiuose Islandijos regionuose. Daugelis naujųjų jutiklių sudaro mobiliųjų stebėjimo tinklų dalį – prireikus juos galima pastatyti aktyviose vietose ir taip papildyti nuolatinį stebėjimo tinklą.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Jonavos tvenkinyje – pavojus gyvybei: naras sulaukė susižalojusių žmonių skundų6
Viena pagrindinių maudyklų Jonavoje ir toliau kelia grėsmę. Nors dar prieš kelis mėnesius valdžia džiaugėsi, jog tvenkinį sutvarkė, o pavojingas armatūras iš dugno pašalino, tačiau narai sulaukė skundų iš susižalojusi...
-
Vilniuje – korgių lenktynės: nauja rungtis ir dvigubai daugiau dalyvių1
Vilniuje trečius metus iš eilės prie bėgimo starto linijos išsirikiavo korgiai. Šįkart ne tik iš Lietuvos, bet ir Latvijos, Estijos, Lenkijos ir Ukrainos. Iš viso 100 dalyvių. ...
-
Toksiškų antrininkų grėsmės
Gamtoje daugybė augalų, kurie savo išvaizda primena mums įprastus valgomus vaisius, uogas ar daržoves, vis dėlto jie neretai yra mirtinai nuodingi ne tik žmonėms, bet ir gyvūnams. Dažnai šie augalai auginami namie kaip dekoratyviniai, be...
-
Atlikti vandens kokybės tyrimai: Kauno maudyklose pliuškentis saugu
Kauno miesto savivaldybė skelbia, kad visose oficialiose maudyklose šuo metu maudytis saugu. Tai patvirtino atlikti vandens kokybės tyrimai. ...
-
Sinoptikai džiugių žinių neturi: trankysis perkūnija, vietomis smarkiai lis4
Trečiadienį žadami lietūs su perkūnija, kai kur lis smarkiai. ...
-
Suvalgėte mirtinai nuodingą grybą? Įsidėmėkite šį valandų skaičių5
Vis daugiau grybautojų randa grybų ir mielai juos dideliais krepšiais tempia namo. Apie tai, ar visi grybai yra valgomi ir ar neturi medikai nuotykių, kokių yra turėję pernai, kai žmonės sąmoningai valgė musmires, LNK žurnalistas kalbėjosi s...
-
Lietuvos pajūryje vėl apsireiškė retas svečias3
Nidos paplūdimyje poilsiautojas užfiksavo gana retai Lietuvos pajūryje pasitaikantį dumblinį krabą. Šis Atlanto vandenyno pakrantės vėžiagyvis – invazinis padaras, veikiausiai čia atkeliavęs su laivų balastiniais vandenimis. ...
-
Žolininkė: naudokime gamtos gėrybes su dideliu dėkingumu2
Anot archajiškos tradicijos, Žolinė yra padėkos Motinai Žemei už derlių šventė, vienas svarbiausių jos akcentų – žolynai. Todėl Žolinės išvakarėse kalbamės su žolininke Rasa Glinskyte-Subačiene, dar žinoma Rasoklės...
-
Aplinkosaugininkai: kaip tinkamai tvarkyti po audros nuvirtusius medžius privačiame sklype?4
Stiprios audros palieka savo padarinius – išvirtusius, nulūžusius, apdegusius medžius ar nulūžusias jų šakas. ...
-
Kaune apsigyveno dar nematytas naujokas – dvipirštis tinginys: vaizdas kaip sulėtintame kine7
Lietuvos zoologijos sodas pristatė dar nematytą naujoką – dvipirštį tinginį Diego. Naujasis Kauno gyventojas pademonstravo savo tingų charakterį. ...