- Giedrius Gaidamavičius, BNS
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Po savaitės pradžioje Lietuvoje praūžusios ir elektros tinklus suniokojusios milžiniškos audros reikės ieškoti balanso tarp elektros infrastruktūros apsaugos bei medžių šalinimo, sako premjerė Ingrida Šimonytė.
Jos teigimu, per arti elektros linijų augantys medžiai yra pagrindinė priežastis, dėl kurios audrų metu nukenčia elektros tinklai, todėl artimiausiu metu bus svarstomi sprendimai kaip tinklus maksimaliai apsaugoti nuo tokių situacijų.
„Tas balansas tarp medžių šalinimo, kad nesusidarytų tokios sąlygos, ir žmonių susirūpinimo, kuriems labai rūpi, kad medžiai nebūtų kertami, kad jie nebūtų šalinami netgi iš tokių vietų, kur jų padaroma žala (...) yra didžiulė, ir vis dėlto infrastruktūros apsaugos nuo tokių situacijų, tą balansą vis tiek reikia surasti“, – ketvirtadienį Žinių radijui sakė I. Šimonytė.
„Reikės rasti sprendimus ir juos pasiūlyti tam, kad elektros linijų teritorijos, apsaugos zonos būtų maksimaliai apsaugotos nuo tokių situacijų. (...) Mes galbūt labai dėmesingai žiūrime į vieną ar kitą medį, bet kada susidaro situacija, mes neturime nei medžio nei elektros“, – pridūrė ministrė pirmininkė.
Bendrovė „Energijos skirstymo operatorius“ (ESO) trečiadienį pranešė, kad dėl keliskart platesnių proskynų – nuo medžių valomų koridorių – bei apsaugos zonų, kur galima genėti medžius, Latvijoje audros padaryta žala šios šalies energetikos infrastruktūrai buvo gerokai mažesnė, rečiau buvo pažeistos ir kaimyninės šalies oro linijos.
ESO atstovė Rasa Juodkienė ketvirtadienio rytą BNS informavo, kad Lietuvoje elektros po audros vis dar neturi apie 30 tūkst. vartotojų, blogiausia situacija – Vilniaus rajone ir Panevėžyje.
„Buvo geriau įspėti negu neįspėti“
I. Šimonytės teigimu, Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentui (PAGD) gyventojus apie artėjančią audrą buvo „geriau įspėti negu neįspėti“.
„Mano supratimu vis tiek reikėjo tą įspėjimą padaryti, nepaisant to, kiek žmonės patys seka orų prognozes, kiek patys matė, kad yra ir didelė liūtis, ir vėjas nemažas“, – teigė premjerė.
„Žinoma, kad dėl tų žinučių nei medžiai nebūtų nevirtę, nei nuošliauža nebūtų neatsiradusi Gedimino kalne, (...) bet galbūt kažkas būtų priėmęs sprendimus prisirišti savo daiktus, kad jie neskraidytų ar padaryti kitokius sprendimus“, – pridūrė ji.
Vidaus reikalų ministrė Agnė Bilotaitė trečiadienį pavedė atlikti tarnybinį patikrinimą dėl gyventojams sekmadienį neišsiųstų perspėjimo pranešimų apie gresiančią audrą.
Kaip BNS anksčiau informavo PAGD, įspėjamieji pranešimai apie audrą į gyventojų mobiliuosius telefonus nebuvo siunčiami, nes prognozė nerodė stichinių ar katastrofinių reiškinių.
Lietuvos hidrometeorologijos tarnyba teigia, kad PAGD apie artėjančią audrą buvo informuotas.
Už ekstremaliųjų situacijų valdymą šalyje atsakingas PAGD, savivaldybės, ministerijos ir kitos valstybės institucijos. Institucijų veiksmus Vyriausybės lygiu koordinuoja Nacionalinis krizių valdymo centras.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
A. Armonaitė: man atrodo Rusija yra didesnė grėsmė nei biudžeto deficitas45
Ekonomikos ir inovacijų ministrė Aušrinė Armonaitė sako nepalaikanti mokesčių reformos tokios, kokia šiuo metu yra pateikta parlamente bei ragina šiuo klausimu sustoti ir po Seimo rinkimų. ...
-
A. Armonaitė: lūžis Lietuvos bankų sektoriuje įvyks, kai ateis dar vienas žaidėjas25
Ekonomikos ir inovacijų ministrė Aušrinė Armonaitė sako, kad Vokietijos banko „Commerzbank“ sprendimas ateiti į Lietuvą dar nerodo lūžio taško šalies sektoriuje. Anot jos, lūžis įvyks tada, kai atvyks dar vienas žai...
-
Baltijos šalys sieks didesnių ES investicijų į bendrų jungčių projektus3
Baltijos šalys sieks didinti europinį finansavimą strateginiams transporto projektams, gerinantiems karinio mobilumo jungtis su Europa. ...
-
A. Kubilius: lietuviai nori mokesčių kaip Šveicarijoje, o paslaugų kaip Skandinavijoje31
Lietuvos kandidatas į eurokomisarus Andrius Kubilius mokesčių reformą įvardija vienu iš šiandieninės valstybės prioritetų. Anot jo, Lietuva turėtų apsispręsti kokiu keliu ji eina – ar panašiu į Šveicarijos, ar į &...
-
LSMU Kauno ligoninė atleidžia 42 darbuotojus15
Ketvirtus reorganizacijos metus skaičiuojanti Lietuvos sveikatos mokslų universiteto (LSMU) Kauno ligoninė atleidžia 42 iš daugiau nei 3 tūkst. darbuotojų. ...
-
Uždarius pasienio punktus su Baltarusija, į Lietuvą ėmė plūsti iš Rusijos įvežamos cigaretės
Šiemet didžioji dalis kontrabandinių cigarečių krovinių buvo sulaikyta Rusijos pasienyje – prie šios valstybės sienų sulaikomos kontrabandos dalis išaugo nuo 1 proc. pernai iki 77 proc. šiemet. ...
-
Politikai nesutarė dėl mokesčių reformos: kritikavo konservatorių siūlytą projektą3
Seimo rinkimuose dalyvausiančių politinių partijų lyderiai nesutaria, kaip turėtų atrodyti mokesčių reformą. Konservatoriams oponuojantys politikai vieningai sutaria tik dėl to, kad dabartinė mokesčių sistema nėra efektyvi, o valdančiųjų bandy...
-
Kauno rajone sustabdyta gyvūnų veisėjo veikla: neįsileido VMVT inspektorių1
Kauno rajone gyvūnų veisėjui neįsileidus Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos (VMVT) inspektorių, nutarta jam skirti baudą ir sustabdyti jo veiklą, pranešė VMVT. ...
-
Prezidentas: Seime likę mokesčių pakeitimai nėra reforma3
Prezidentas Gitanas Nausėda sako, kad parlamente likę svarstytini su mokesčiais susiję pakeitimai nebėra mokesčių reforma. Šalies vadovas tikisi, kad Seimas svarstys jo pasiūlymą dėl papildomo neapmokestinamojo pajamų dydžio už vaikus. ...
-
G. Nausėda: siūlomi pasitraukimo iš pensijų kaupimo būdai – per siauri ir ribojantys2
Prezidentas Gitanas Nausėda sako, kad naujausi Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos siūlymai, kaip žmonės anksčiau laiko galėtų pasitraukti iš pensijų kaupimo antrojoje pakopoje, yra ribojantys ir per siauri. ...