- Kauno.diena.lt inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
-
A. Bumblauskas: baltų kultūra yra mįslė
-
A. Bumblauskas: baltų kultūra yra mįslė
-
A. Bumblauskas: baltų kultūra yra mįslė
-
A. Bumblauskas: baltų kultūra yra mįslė
-
A. Bumblauskas: baltų kultūra yra mįslė
-
A. Bumblauskas: baltų kultūra yra mįslė
-
A. Bumblauskas: baltų kultūra yra mįslė
-
A. Bumblauskas: baltų kultūra yra mįslė
-
A. Bumblauskas: baltų kultūra yra mįslė
-
A. Bumblauskas: baltų kultūra yra mįslė
-
A. Bumblauskas: baltų kultūra yra mįslė
-
A. Bumblauskas: baltų kultūra yra mįslė
-
A. Bumblauskas: baltų kultūra yra mįslė
„Neiššifruojamas kodas“ – taip baltų kultūrą mato daugelis bandančiųjų ją suprasti. Net didžiausi praeities žvalgai sutinka, jog šį istorinį periodą sunku apibūdinti dėl beveik neišlikusių šaltinių. Galima tik spėlioti, koks iš tiesų buvo archajiškas baltų gyvenimas.
Nors mitologiniai įvaizdžiai kaip Perkūnas, deivė Žemyna ar Gabija vis dar populiarūs baltų kultūroje, jų būtis taip pat mažai atskleidžiama. Meno kūrėjai pasitelkia vaizduotę ir baltų pasaulėžiūrą interpretuoja taip, kaip išgyvena ir jaučia, per šiuolaikinį matymą ir teatrinius sprendimus – visai kaip ansamblio „Lietuva“ misterijoje „Dievai ir žmonės“.
A. Bumblauskas: tai yra mįslė
Istorikai teigia, jog baltai – jautri tema, neturinti aiškių ir apčiuopiamų įrodymų.
„Tai yra mįslė, kurios niekas nežino. Baltų kultūra nieko nepaliko ir viskas vyksta fantazijų ribose. Yra žmonių, kurie tyrinėja folklorą ar dainas, jie turi naudingos informacijos“, – sako vienas garsiausių Lietuvos istorikų, televizijos laidų vedėjas, Vilniaus universiteto dėstytojas prof. dr. Alfredas Bumblauskas.
Paklausus, kaip galima suprasti pagoniškuosius baltus, profesorius įvardija kelias asmenybes: nuo jų knygų reikėtų pradėti pirmiausiai.
„Tokių asmenybių tekstus kaip semiotiko, mitologo Algirdo Juliaus Greimo arba religijotyrininko, etnologo Gintaro Beresnevičiaus reikia mokėti atmintinai. Tik tada galime toliau gilintis ir apie tai diskutuoti. Sunkiai ką nors įsivaizduoju šalia Greimo“, – teigia A. Bumblauskas.
A. J. Greimas ir G. Beresnevičius – vieni svarbesnių lietuvių mitologijos tyrinėtojų. A. J. Greimo knygos „Apie dievus ir žmones“, „Tautos atminties beieškant“, taip pat G. Beresnevičiaus baltų religinės studijos apibūdina baltų kultūrą bei padeda įsivaizduoti galimus jos bruožus.
Nauju žvilgsniu į praeitį
Prie Baltų kultūros prisilietė ir ją apčiuopti pabandė režisierė Leokadija Dabužinskaitė, prezidentės Dalios Grybauskaitės apdovanota ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Riterio kryžiumi.
Statydama misteriją „Dievai ir žmonės“, sumanymo autorė įkvėpimo sėmėsi iš mokslininkų tyrinėjimų ir senųjų folkloro dainų, o viziją praturtino mitologų, istorikų bei liaudies meno tyrinėtojų pasakojimai. Dalį archajinės kultūros užuominų galima rasti krikščionių misionierių – dvasininkų kronikose, tačiau jose sunku rasti ribą tarp fantazijos ir realybės.
Didžiulę įtaką padarė istorikų minimas A. J. Greimas ir jo mokslinės studijos.
„Tautos religija yra jos ideologija, per kurią bendruomenė mąsto save pačią, žmonių tarpusavio santykius, joje pasireiškiančias prieštaraujančias jėgas, – visa tai suabsoliutindama dieviškame plane. (…) Mitologija skiriasi nuo „tikrųjų“ mokslų tuo, kad jos objektas ne pasaulis ir jo daiktai, bet tai ką žmogus galvoja apie pasaulį, daiktus ir save patį“, – rašė pasaulinio garso semiotikos mokslininkas, mitologas ir eseistas.
L. Dabužinskaitė kartu su kūrybine grupe ragina atskleisti „Baltų kodą“ ir pajusti nors dalelę baltiškumo. Režisierė nesiekia tikslaus baltų genčių ar jų dievų atvaizdavimo. Priešingai – į praeitį žvelgia šiuolaikiškai.
„Tyrinėjant mitus, senąsias dainas ir giesmes, gretinant kronikų tekstus daugelis „kodų“ prabyla. Visa tai labai padėjo spektaklio kūrybai. Vis dėlto mūsų kūrybinė komanda tikslaus atkartojimo nesiekia – su didele pagarba žiūrime į praeitį pro plačius vaizduotės vartus, XXI amžiaus žmonių akimis“, – pasakoja L. Dabužinskaitė.
Dievai ir žmonės
Misterijos pavadinimas „Dievai ir žmonės“ – tai perfrazuotas A. J. Greimo knygos pavadinimas „Apie dievus ir žmones“. Čia perteikiami baltų religijos dievų ir žmonių santykiai, jų meilė, aistra ir skausmingi išgyvenimai, kova už savo šaknis ir tautos išlikimą.
Misterija prasideda nuo mito apie pasaulio sukūrimą „iš dumblo, kurį Velinas, Dievo lieptas, išgriebė iš vandens gelmių“. Visatos kūrime dalyvauja trys dievai: vyriausias Dievas Praamžius (kitaip vadinamas Ukopirmas) – šviesos, Velinas (Velnias) – tamsos, Perkūnas – gėrio ir dangaus ugnies. Perkūnui nutrenkus Veliną į požemius, nuo žaibų sužadinama Žemės dvasia – gyvybės jėga – Deivė Žemyna, atsiranda visa kas gyva.
Muzikos ir šokio spektaklyje modernus stilius persipina su archajiškais bruožais. Misterija pasižymi neįprastomis tonacijomis, žemais ir meditatyviais garsais, žiniuoniškais užkalbėjimais ir elektroninėmis daugiabalsių giesmių, sutartinių versijomis. Mistikos priduoda gerklinis, burdoninis ir folklorinis dainavimo būdai. Novatoriška scenografija sustiprina išgyvenimus, sukurdama trimačio vaizdo įspūdį.
Misterija „Dievai ir žmonės“ buvo rodoma 2019 m. pavasarį ir surinko pilnas sales žiūrovų. Spektaklis sugrįžta į ansamblio „Lietuva“ repertuarą ir lapkritį pasirodo Kaune, Šiauliuose ir Alytuje. Gruodžio 6 d. turą vainikuos Vilniuje „COZY By Siemens arena“.
Be valstybinio dainų ir šokių ansamblio „Lietuva“ misterijoje dalyvauja ir kviestiniai atlikėjai: folkloro solistai, šokėjai ir aktoriai.
„Mes – Lietuva!“ – tai šūkis, vienijantis ansamblį ir kiekvieną iš mūsų. Tikras, autentiškas, su ilgamete patirtimi ir vienintelis Baltijos šalyse profesionalus meno ansamblis, jungiantis šokėjus, chorą bei tautinių instrumentų orkestrą. 2021 m. valstybinis ansamblis „Lietuva“ švęs 80 metų jubiliejų.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Seniausia universitetinė teatro studija – savirealizacijos vieta
Kauno technologijos universiteto (KTU) teatro studija „44“ šiandien švenčia 75-erių metų jubiliejų. Seniausia Lietuvoje universitetinė teatro studija savo veikloje derina tradicijas ir jaunatviškumą. Per visus šiuo...
-
Minint Lietuvos sezoną Prancūzijoje, Gedimino kalno šlaitą papuoš menininko Saype freska
Minint Lietuvos sezoną Prancūzijoje, ant Gedimino kalno šlaito pradedamas įgyvendinti unikalus projektas – čia atsiras prancūzų menininko Saype freska. ...
-
Skaityklų parkuose sezonas – sėkmingas1
Pasibaigus vasarai, iki kitų metų atsisveikino ir Kauno Vinco Kudirkos viešosios bibliotekos skaityklos miesto parkuose. Šis sezonas joms buvo itin sėkmingas – lankytojai į vasaros bibliotekas užsuko daugiau kaip 32 tūkst. kartų. ...
-
FLUXUS festivalis sugrįžta: „Camino de FLUXUS“ – kelionė į kalną ir save2
Prieš 7 metus prasidėjęs kaip fluksiškas Kauno nuotykis, FLUXUS festivalis šiandien suburia tūkstančius žmonių ir gausius būrius bendruomenių iš visos Lietuvos. Kaip sako šių metų renginio vairininkai – kult...
-
Šalies vadovai reiškia užuojautą dėl R. Rastausko mirties2
Lietuvos prezidentas Gitanas Nausėda ir kultūros ministras Simonas Kairys ketvirtadienį pareiškė užuojautą dėl rašytojo Rolando Rastausko mirties. ...
-
370 top albumai: naujausi Lietuvos alternatyviosios muzikos kūrėjų darbai
Kaip ir kiekvieną mėnesį publikuojame Jono Braškio parengtą muzikos albumų apžvalgą, kurioje pristatome naujausius Lietuvos alternatyviosios muzikos kūrėjų darbus. Tai muzika, kurios reikia klausytis įdėmiai, nes ji… įdomi. Klausytis...
-
Mirė rašytojas R. Rastauskas24
Sulaukęs 69-erių metų, mirė rašytojas Rolandas Rastauskas. Šią žinią portalui LRT.lt patvirtino Lietuvos rašytojų sąjunga. ...
-
Etiuduose – Klaipėdos motyvai
Iki pat spalio pradžios Klaipėdos universiteto Aula Magna korpuse galima grožėtis išskirtine dailininko Vidmanto Vaitkevičiaus paroda, kurioje – nutapyti uostamiesčio vaizdai. Ekspozicijoje – išskirtinė etiudų kolekcija Klaip...
-
Uostamiestyje griaudės pučiamųjų orkestras1
Klaipėda dar nėra girdėjusi nieko panašaus – savaitgalį skirtinguose Dangės krantuose išsirikiavę pučiamųjų orkestrai gros varžydamiesi tarpusavyje. Tai bus pirmasis, tikėtina, ne paskutinis tarptautinis orkestrų festivalis mūs...
-
Meno piknikas – kūrybinė šventė, suartinanti visuomenę
Šeštadienį Pelėdų kalnas atgis spalvomis, kūryba ir bendruomeniškumu – čia vyks jau šeštasis kasmetinis Lietuvos dailininkų sąjungos Kauno skyriaus organizuojamas „Meno piknikas“. Šventė, kuri...